BANJOLUČKA BISKUPIJA

TISKOVNA KONFERENCIJA NA KRAJU 88. REDOVITOG ZASJEDANJA BISKUPSKE KONFERENCIJE BOSNE I HERCEGOVINE
2023-11-07
Biskupi Biskupske konferencija Bosne i Hercegovine završit će svoje 88. redovito zasjedanje konferencijom za novinstvo koja će biti upriličena u utorak, 7. studenog 2023. u 12 sati u prostorijama Nadbiskupske rezidencije u Sarajevu u ulici Josipa Stadlera 13.
Uoči 88. redovitog zasjedanja Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, biskupi će u nedjelju, 5. studenog 2023. u 18 sati, uz sudjelovanje Božjega naroda, slaviti Svetu misu u katedrali Srca Isusova. Euharistijsko slavlje predvodit će predsjednik BK BiH mons. Tomo Vukšić, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH, a propovijedat će apostolski nuncij nadbiskup Francis Assisi Chullikatt.
Radni dio 88. redovitog zasjedanja Biskupska konferencija Bosne i Hercegovine bit će održan 6. i 7. studenog 2023. s početkom u 9,00 sati u prostorijama Nadbiskupske rezidencije u Sarajevu (ulica Josipa Stadlera 13). Predsjedat će nadbiskup Vukšić uz sudjelovanje članova Biskupske konferencije BiH i delegata Hrvatske i Austrijske biskupske konferencije te Međunarodne biskupske konferencije sv. Ćirila i Metodija.
Tijekom zasjedanja biskupi će, između ostalih točaka dnevnoga reda, osvrnuti na provedbu zaključaka donesenih na prethodnom zasjedanju održanom sredinom srpnja ove godine u Banjoj Luci, saslušati izvješće svoga delegata na upravo završenoj XVI. Općoj redovitoj skupštini Biskupske sinode i delegata s drugih važnih susreta, dogovoriti pripremu dorađenog dokumenta s načelima i smjernicama formacije svećeničkih kandidata pod nazivom „Ratio institutionis sacerdotalis“ BK BiH, usuglasiti predstojeće termine i razmatrati druga pitanja važna za život i djelovanje biskupijskih zajednica u Bosni i Hercegovini.
KTA

SVJETSKI DAN SIROMAHA
2023-11-19
Iduća je nedjelja, 19. studenoga 2023. godine, 33. kroz godinu.
Po odredbi pape Franje na tu nedjelju obilježit ćemo Svjetski dan siromaha.

ADVENT NA PETRIĆEVCU 2023
2023-12-09
Dana 09. prosinca 2023. godine održat će se druga po redu manifestacija ”Advent na Petrićevcu”. Početak ovogodišnjeg programa bit će sveto misno slavlje u 17:30 sati, nakon čega slijedi prigodni program u samostanskom dvorištu koje će vrijedne ruke uresiti u adventskom i božićnom duhu, kako i priliči našem najradosnijem blagdanu. Ovogodišnju manifestaciju glazbenim animiranjem uljepšat će Dorotea Bekić na klaviru i Martina Andrić svojim raskošnim glasom. Također za one najmlađe predviđen je dolazak sv. Nikole i podjela paketića kao jedna od točaka programa. Uz dolazak sv. Nikole program sadrži i mnogobrojne sadržaje za ostale uzraste. Nadamo se vašem dolasku i ugodnom druženju
Dobro nam došli na manifestaciju ”Advent na Petrićevcu”.
Izvor: Samostan Petrićevac

CARITAS BISKUPIJE BANJA LUKA NAJAVLJUJE KONFERENCIJU ZA MEDIJE POVODOM PROSLAVE NEDJELJE CARITASA U BIH
2023-12-15
U sklopu svečanosti povodom Nedjelje Caritasa u Bosni i Hercegovini, Caritas biskupije Banja Luka organizira konferenciju za medije koja će se održati u petak, 15. prosinca 2023. godine, s početkom u 10 sati. Mjesto održavanja konferencije bit će dvorana Europske akademije, smještena na adresi Kralj Petra I. Karađorđevića 80, Banja Luka.
Na konferenciji će eminentni govornici, među kojima se ističu mons. dr. Franjo Komarica, biskup banjolučki, dr. Miljenko Aničić, direktor Caritasa, te Tanja Valentić, projekt YOUR JOB, podijeliti informacije o postignućima tijekom ove godine te iznijeti planove i ciljeve za budućnost.
Očekuje se da će događaj pružiti uvid u humanitarne inicijative, projekte i aktivnosti koje je Caritas biskupije Banja Luka poduzeo u 2023. godini te će dati uvid u viziju organizacije za nadolazeće razdoblje.
Svi zainteresirani mediji su pozvani sudjelovati na konferenciji kako bi dobili pravovremene informacije i uvid u humanitarne napore Caritasa biskupije Banja Luka.

BLAGOSLOV DVORANE „NOVA NADA“ PASTORALNOG CENTRA U DRVARU
2023-12-17
Na treću nedjelju došašća 17. prosinca 2023. biskup banjolučki emeritus i apostolski administrator s. v. Franjo Komarica predvodit će s početkom u 11 sati misno slavlje u župi Drvar i tom će prilikom blagosloviti dvoranu za susrete „Nova nada“ u Pastoralnom centru sv. Josipa u izgradnji.
U ime Banjolučke biskupije i župe sv. Josipa Drvar dobročiniteljima i drugim zaslužnim osobama bit će uručene zahvalnice.
U poslijepodnevnim satima u novoj će dvorani za župljane biti upriličena adventska duhovna obnova s početkom u 17 sati. Najprije će biti pušten film o Jozi Furundžiji iz serijala „Anonimni velikani duha hrvatskog naroda“, a potom će Matija Ricov iz molitvene zajednice „Nanovo rođeni“ iz Zagreba održati prigodan duhovni nagovor. Duhovna obnova završava euharistijskim klanjanjem i slavljenjem Gospodina.
Župa Drvar

BOŽIĆNI SUSRET BISKUPA KOMARICE S MEDIJSKIM DJELATNICIMA
2023-12-22
U petak, 22. prosinca 2023. biskup banjolučki u miru mons. Franjo Komarica upriličit će tradicionalni Božićni prijem za novinare koji će se održati u Biskupijskom ordinarijatu u Banjoj Luci, Kralja Petra I. 80, s početkom u 10 sati, a tijekom kojega će predstaviti svoju Božićnu poruku.

BLAGDAN PRIKAZANJA GOSPODINOVA - SVIJEĆNICA
2024-02-02
U petak, 2. veljače, blagdan Prikazanja Gospodinova – Svijećnicu.
Misa u katedrali u 18, a u župnoj crkvi u 10.30 sati.
Svijeće za blagoslov ponijeti sa sobom!
Tog je blagdana Dan osoba posvećenog života – redovnika i redovnica koji će oni obilježiti s nama ovdje u katedrali.
Misu će predvoditi pomoćni biskup mons. Marko Semren.

SPOMEN SV. BLAŽA (VLAHA), BISKUPA I MUČENIKA - (BLAGOSLOV GRLA)
2024-02-03
U subotu, 3. veljače, spomen sv. Blaža (Vlaha), biskupa i mučenika, (blagoslov grla).
U Mariji Zvijezdi će umirovljeni biskup i apostolski upravitelj mons. Franjo Komarica slaviti sv. misu u 17 sati s prijateljima Europskog centra za mir i suradnju iz inozemstva, a pjevat će zbor „Adoro“ iz župe Tolisa kod Orašja, koji će održati kraći koncert.
Svi su srdačno pozvani.

PROSLAVA SVETKOVINU SV. MARIJE DE MATTIAS U „NOVOM NAZARETU“
2024-02-04
U nedjelju, 4. veljače, Sestre Klanjateljice Krvi Kristove proslavit će svetkovinu sv. Marije De Mattias, rođendan svoje utemeljiteljice.
One će tom prigodom u samostanskoj kapelici „Novi Nazaret“ slaviti svečanu misu s početkom u 10,30 sati, koju će predvoditi biskup u miru mons. Franjo Komarica.

GOSPA LURDSKA - SVJETSKI DAN BOLESNIKA
2024-02-11
Iduća je nedjelja, 11. veljače 2024. godine, šesta kroz godinu, a kako je tog dana Gospa Lurdska, obilježit ćemo Svjetski dan bolesnika: molit ćemo za bolesnike, zdravstveno osoblje i za one koji skrbe o bolesnicima.

PEPELNICA - ČISTA SRIJEDA
2024-02-14
U srijedu, 14. veljače, je Pepelnica – Čista srijeda, obvezan post i nemrs.
Misa će u katedrali biti u 18 sati, a kao znak početka korizmenog vremena pristupit ćemo pepeljanju.

MOLITVA „ZA SADAŠNJU SINODU I ZA ŽRTVE RATOVA U UKRAJINI I SVETOJ ZEMLJI“
2024-02-19
Sutra, 19. veljače 2024. godine, će večernju misu u katedrali predvoditi umirovljeni biskup Franjo pa ćemo se i mi pridružiti svim katoličkim biskupima u Europi koji sa svojim vjernicima mole „za sadašnju Sinodu i za žrtve ratova u Ukrajini i Svetoj Zemlji“.

ZAHVALNA AKADEMIJA POSVEĆENA BISKUPU MONS. FRANJI KOMARICI
2024-03-01
U petak, 1. ožujka, u 19 sati održat će se u katedrali zahvalna akademija posvećena dosadašnjem biskupu mons. Franji Komarici.
Nakon akademije bit će upriličen domjenak u dvorani Ordinarijata.
Dobro došli.

BISKUPSKO REĐENJE MONS. ŽELJKA MAJIĆA U BANJOLUČKOJ KATEDRALI
2024-03-02
Imenovani biskup banjolučki mons. Željko Majić bit će zaređen za biskupa u banjolučkoj katedrali sv. Bonaventure u subotu, 2. ožujka 2024. tijekom Euharistijskog slavlja u 11 sati.
Glavni zareditelj bit će nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić, a suzareditelji su banjolučki biskup u miru i apostolski upravitelj mons. Franjo Komarica te biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski mons. Petar Palić.
U petak, 1. ožujka u 19 sati u katedrali sv. Bonaventure bit će održana zahvalna akademija u čast dosadašnjeg biskupa banjolučkog mons. Franje Komarice.
Apostolska nuncijatura u Bosni i Hercegovini je na svetkovinu Bezgrješnog začeća Blažene Djevice Marije, 8. prosinca 2023., priopćila da je „Njegova Svetost papa Franjo prihvatio odreknuće od pastoralnog vodstva Banjolučke biskupije preuzvišenog mons. Franje Komarice te imenovala novog banjolučkog biskupa poštovanog don Željka Majića, svećenika Mostarsko-duvanjske biskupije“.
Mons. Željko Majić rođen je u Drinovcima 28. ožujka 1963. Gimnaziju pohađa u isusovačkom sjemeništu u Dubrovniku (1977.-1981.). Nakon vojne službe u Srbiji (1981.-1982.) studira filozofiju i teologiju na Vrhbosanskoj visokoj teološkoj školi u Sarajevu (1982.-1988.). Za svećenika Mostarsko-duvanjske biskupije zaređen je po rukama biskupa Pavla Žanića u Mostaru 1988. godine.
Nakon ređenja obavlja različite crkvene službe: upravitelj Svećeničkog doma u Bijelom Polju (1988.-1989.), župni vikar katedralne župe Marije Majke Crkve u Mostaru (1989.-1993.). Godine 1993. biskup ga šalje u Rim, gdje na Papinskom sveučilištu Lateranu, 1995. godine, postiže licencijat iz Pastoralne teologije („Pastoralni problemi u Trebinjskoj biskupiji za otomanske vlasti i pastoralna skrb Kongregacije za širenje vjere“).
Po povratku u Biskupiju ponovo je imenovan župnim vikarom u katedrali u Mostaru. Obavlja službu biskupova osobnog tajnika (1997.-2000.), župnika župe Presvetoga Trojstva Blagaj-Buna (2000.-2006.), vicerektora Papinskoga hrvatskog zavoda sv. Jeronima u Rimu (2006.-2012.). Od 2012. do 2021. godine generalni je vikar u Mostaru. A od 2019. također ravnatelj Caritasa Biskupijâ Mostar-Duvno i Trebinje-Mrkan. Za vrijeme službe biskupova tajnika, u svojstvu župnoga upravitelja, bio je zadužen za župu Grude (1999.-2000.), a za vrijeme službe generalnoga vikara, u istom svojstvu, za župu Crnač (2013.-2022.).
Za službovanja u Rimu i u Mostaru uredio je, zajedno s drugima, više knjiga duhovnoga, teološkoga i pastoralnoga karaktera.
Banjolučki biskup u miru i apostolski upravitelj mons. Franjo Komarica službu rezidencijalnog biskupa banjolučkog obnašao je od 15. srpnja 1989. godine.
Rođen je, 3. veljače 1946. u Novakovićima, župa Petrićevac. Osmogodišnju školu završio je u Banjoj Luci, sjemenišnu gimnaziju u Zagrebu (1961. – 1963.) i Đakovu (1963. – 1965.), teološki studij u Đakovu (1967. – 1968.), a nastavio ga je na Teološkom fakultetu Sveučilišta u Innsbrucku (1968. – 1972.). Za svećenika ga je zaredio biskup Alfred Pichler u crkvi otaca trapista u Banjoj Luci, 29. lipnja 1972. Nakon ređenja nastavio je posebni studij u Innsbrucku, gdje je 1973. magistrirao, a 1978. doktorirao liturgiku. Po svršetku studija imenovan je predavačem na Vrhbosanskoj visokoj teološkoj školi u Sarajevu, gdje od 1978. do 1986. predaje liturgiku, liturgijski pastoral, pastoral selilaca i crkveno pjevanje. Ujedno je vodio dva crkvena zbora: bogoslovski i katedralni.
Sluga Božji papa Ivan Pavao II. imenovao ga je 28. listopada 1985. pomoćnim biskupom banjolučkim i naslovnim biskupom biskupije Satafis u Africi. Isti ga je papa i zaredio za biskupa u bazilici sv. Petra na Bogojavljenje, 6. siječnja 1986., a upravu biskupije preuzeo je 15. srpnja 1989.
Osim uprave povjerene mu Banjolučke biskupije obnašao je niz dužnosti u Biskupskim konferencijama, prvo Jugoslavije, a potom Bosne i Hercegovine kojom je i predsjedao u dva mandata.
Za svoje djelovanje primio je niz međunarodnih priznanja i nagrada, a 2004. nominiran je i za Nobelovu nagradu.
Svakako je jedno od najvećih djela biskupa Komarice njegovo uporno zauzimanje za proglašenje blaženim sina Banjolučke biskupije Ivana Merza. Za tu radosnu prigodu pozvao je u Banju Luku slugu Božjega papu Ivana Pavla II., koji je, iako već teško bolestan, 22. lipnja 2003. pohodio ovu biskupiju i na Petrićevcu proglasio blaženim Ivana Merza.
TABB

NEDJELJA MEĐUSOBNE SOLIDARNOSTI U BOSNI I HERCEGOVINI
2024-03-03
Iduće nedjelje je 3. korizmena nedjelja – Nedjelja međusobne solidarnosti u Bosni i Hercegovini.
Tjedan solidarnosti i zajedništva s Crkvom u BiH traje od 3. do 10. ožujka 2024.
Otvaranje Tjedna bit će u crkvi sv. Josipa u Prijedoru s misom u 10 sati.
Milostinja te nedjelje skupljat će se i rasporediti najsiromašnijim župama u Bosni i Hercegovini.

Euharistijsko slavlje uoči XXVI. zajedničkog zasjedanja BK BiH HBK
2024-03-12
Uoči XXVI. zajedničkog zasjedanja Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine i Hrvatske biskupske konferencije biskupi će u utorak, 12. ožujka 2024. u 18 sati, uz sudjelovanje Božjega naroda, slaviti Svetu misu u katedrali Srca Isusova u Sarajevu.
Euharistijsko slavlje predvodit će predsjednik Biskupske konferencije BiH mons. Tomo Vukšić, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH, a prigodnu propovijed uputit će apostolski nuncij u BiH nadbiskup Francis Assisi Chullikatt.
KTA

Konferencije za novinstvo u okviru zajedničkog zasjedanja BK BiH i HBK
2024-03-13
U okviru jednodnevnog XXVI. zajedničkog zasjedanja Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine i Hrvatske biskupske konferencije, u srijedu 13. ožujka 2024. u 12.30 sati bit će upriličena konferencija za novinstvo u dvorani Svećeničkog doma Vrhbosanske nadbiskupije (Josipa Stadlera 11).
Na konferenciji će o zasjedanju govoriti predsjednik Biskupske konferencije BiH mons. Tomo Vukšić, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH, i predstavnik Hrvatske biskupske konferencije.

Svetkovina sv. Josipa, zaručnika bl. Djevice Marije - Patron župe Trn
2024-03-19
U utorak, 19. ožujka, svetkovinu sv. Josipa, zaručnika bl. Djevice Marije, u katedrali misa u 18:00, a u župnoj crkvi u 10:30. Patron župe Trn.

89. redovito zasjedanje Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine u Mostaru
2024-03-20 - 2024-03-21
Biskupska konferencija Bosne i Hercegovine održat će svoje 89. redovito zasjedanje u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Mostaru, 20. i 21. ožujka 2024. s početkom u 9 sati. Predsjedat će nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić, predsjednik BK BiH.
Radni dio zasjedanja završiti će u četvrtak, 21. ožujka u 12 sati konferencijom za novinstvo u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Mostaru na kojoj će sudjelovati nadbiskup Vukšić i biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski mons. Petar Palić.
Uoči radnog dijela zasjedanja članovi Biskupske konferencije BiH i biskupi delegati te biskupi susjednih biskupija sudjelovat će na Euharistijskom slavlju na svetkovinu sv. Josipa, zaštitnika Mostarsko-duvanjske biskupije, u utorak 19. ožujka 2024. u 18 sati. Svetu misu predvodit će i prigodnu propovijed uputiti nadbiskup metropolit splitsko-makarski mons. Zdenko Križić, delegat Hrvatske biskupske konferencije na predstojećem zasjedanju.
Tijekom zasjedanja biskupi će, između ostalog, saslušati izvješća pročelnika Vijeća, Komisija, Tajništva, Katoličke tiskovne agencije Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine te Misijske središnjice i Papinskih misijskih djela BiH. Dogovorit će i teme predstojećih susreta te razgovarati o uključivanju biskupijskih zajednica u proslavu Jubileja 2025. godine.
KTA

Konferencija za novinstvo na kraju 89. redovitog zasjedanja Biskupske konferencije BiH u Mostaru
2024-03-21
Na kraju 89. redovitog zasjedanja Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine bit će upriličena konferencije za novinstvo, u četvrtak 21. ožujka u 12 sati u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Mostaru.
O zasjedanju će na konferenciji govoriti nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski mons. Tomo Vukšić, predsjednik BK BiH, i biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski mons. Petar Palić.
Uoči radnog dijela zasjedanja, koje će započeti 20. ožujka u 9 sati u prostorijama Biskupskog ordinarijata, članovi BK BiH i biskupi delegati te biskupi susjednih biskupija sudjelovat će na Euharistijskom slavlju na svetkovinu sv. Josipa, zaštitnika Mostarsko-duvanjske biskupije, u utorak 19. ožujka 2024. u 18 sati. Svetu misu predvodit će i prigodnu propovijed uputiti nadbiskup metropolit splitsko-makarski mons. Zdenko Križić, delegat Hrvatske biskupske konferencije na predstojećem zasjedanju..
Tijekom zasjedanja biskupi će, između ostalog, saslušati izvješća pročelnika Vijeća, Komisija, Tajništva, Katoličke tiskovne agencije Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine te Misijske središnjice i Papinskih misijskih djela BiH. Dogovorit će i teme predstojećih susreta te razgovarati o uključivanju biskupijskih zajednica u proslavu Jubileja 2025. godine.
KTA

Cvjetnica - Nedjelja muke Gospodnje
2024-03-24
Iduća je nedjelja Cvjetnica – Nedjelja muke Gospodnje, počinje Veliki tjedan.
Milostinja te nedjelje namijenjena je u cijelosti našim misionarima.
Na blagoslov i procesiju možete sa sobom donijeti zelene grančice, zelenilo ili cvijeće.
Na Cvjetnicu je ujedno Svjetski dan mladih.
Misa će u katedrali biti u 9 sati.

Hodočašće u Gospino svetište u Krasnom
2024-04-20
U subotu, 20. travnja naš župnik organizira hodočašće u Gospino svetište u Krasnom, u Hrvatskoj ispod Velebita.
Polazak će biti sa stare autobusne stanice u 4:30, a povratak oko ponoći.
Cijena po osobi je 45,00 KM.

Mise biskupa Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine tijekom pohoda „Ad limina“ u Rimu
2024-05-03 - 2024-05-08
Prigodom pohoda “Ad limina” članova Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, od 3. do 8. svibnja 2024., biskupi će slaviti Svete mise u rimskim bazilikama i u Hrvatskoj crkvi sv. Jeronima.
U petak 3. svibnja u 7:15 sati biskupi će slaviti Svetu misu u Bazilici sv. Petra, na oltaru na grobu prvaka apostolskog zbora. Misno slavlje predvodit će i propovijedati predsjednik Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić.
U subotu 4. svibnja u 18:00 sati biskupi će slaviti Svetu misu u crkvi Aracoeli u Rimu u kojoj se nalazi grob Katarine Kosača-Kotromanić, supruge bosanskog kralja Stjepana Tomaša i pretposljednje bosanske kraljice u povodu 600. obljetnice njezina rođenja. Euharistijsko slavlje predvodit će i prigodnu propovijed uputiti predsjednik Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić.
U nedjelju 5. svibnja u 18:00 sati u Hrvatskoj crkvi sv. Jeronima biskupi će, u zajedništvu s hrvatskom rimskom zajednicom, proslaviti blagdan sv. Leopolda Bogdana Mandića i bl. Ivana Merza te sudjelovati na proljetnom susretu hrvatskih rimskih studenata. Svetu misu na hrvatskome jeziku predvodit će predsjednik Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić, a propovijedat će biskup banjolučki mons. Željko Majić.
U ponedjeljak 6. svibnja u 18:00 sati biskupi će slaviti Svetu misu u Bazilici sv. Pavla izvan zidina. Misno slavlje predvodit će i propovijedati mons. Petar Palić, biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski.
U utorak 7. svibnja u 7:00 sati biskupi će slaviti Svetu misu u Bazilici Svete Marije Velike. Misno slavlje predvodit će i propovijedati biskup banjolučki mons. Željko Majić.
U srijedu 8. svibnja u 7:30 sati biskupi će slaviti Svetu misu u Bazilici sv. Ivana Lateranskog. Misno slavlje predvodit će i propovijedati pomoćni biskup banjolučki mons. Marko Semren.
U priopćenju s 89. redovnog zasjedanja, održanog 20. i 21. ožujka 2024. u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Mostaru, biskupi Biskupske konferencije BiH pozvali su sve Hrvate katolike, a posebno članove svojih biskupijskih zajednica, koji se nalaze u Rimu ili će tih dana biti na hodočašću u tom gradu da, prema svojim mogućnostima, sudjeluju na Svetim misama koje će slaviti biskupi Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, a na poseban način u subotu 4. svibnja u crkvi Aracoeli i u nedjelju 5. svibnja u Hrvatskoj crkvi sv. Jeronima. Također potiču na molitvu da ovaj pohod crkvenih pastira bude na blagoslov svim članovima partikularnih Crkava i svih ljudi u Bosni i Hercegovini.
Napomena svećenicima: Svećenici mogu koncelebrirati na svim Svetim misama. Trebaju ponijeti albu i štolu (vidi liturgijska boja dana).

KTA

Biskupi BK BiH, 4. svibnja slavit će Misu u crkvi Aracoeli u Rimu u povodu 600. obljetnice rođenja Katarine Kosača-Kotromanić
2024-05-04
U svom priopćenju s 89. redovitog zasjedanja, održanog 20. i 21. ožujka 2024. u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Mostaru, biskupi Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine najavili su da će, tijekom svoga službenog pohoda Svetom Ocu i tijelima Rimske kurije poznatom pod nazivom „ad limina Apostolorum“ (na apostolske pragove) od 3. do 8. svibnja 2024., također slaviti Svetu misu u subotu, 4. svibnja 2024. u 18 sati u crkvi Aracoeli u Rimu u kojoj se nalazi grob Katarine Kosača-Kotromanić, supruge bosanskog kralja kralja Stjepana Tomaša i pretposljednje bosanske kraljice u povodu 600. obljetnice njezina rođenja.
„Već sada pozivaju sve Hrvate katolike, a posebno članove svojih biskupijskih zajednica koji se nalaze u Rimu ili će tih dana biti na hodočašću u ovom gradu, da se pridruže Euharistijskom slavlju i molitvi za Domovinu. Također potiču na molitvu da ovaj pohod crkvenih pastira bude na blagoslov svim članovima partikularnih Crkava i svih ljudi u Bosni i Hercegovini“, stoji u spomenutom priopćenju članova Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine.
Euharistijskim slavlje, u subotu, 4. svibnja 2024. u 18 sati u crkvi Aracoeli u Rimu predsjedat će i prigodnu propovijed uputiti predsjednik Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine mons. Tomo Vukšić, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH, u zajedništvu s biskupom mostarsko-duvanjskim i apostolskim upraviteljem trebinjsko-mrkanskim mons. Petrom Palićem, biskupom banjolučkom mons. Željkom Majićem i pomoćnim biskupom banjolučkim mons. Markom Semrenom.
Biskupi Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine slavili su Svetu misu u crkvi Aracoeli u Rimu i prigodom svoga prošloga pohoda „ad limina Apostolorum“, 12. ožujka 2015. o čemu je izvijestila Katolička tiskovna agencija.
Tom prigodom Misno slavlje, u zajedništvu sa svim članovima BK BiH, predvodio je i prigodnu propovijed uputio mons. Marko Semren.
Kao podsjećanje, u nastavku donosimo dio propovijedi biskupa Semrena u kojem govori o životu i smrti Katarine Kosača-Kotromanić:
Katarina je rođena 1425. ili 1426. godine u Blagaju kod Mostara. Otac joj je bio herceg Stjepan Vukčić Kosača, a majka Jelena Balšić, kćerka zetskog velikaša Balše Balšića i unuka Jelene Lazarević, kćerke srpskog kneza Lazara Hrebljanovića.
Prije nego se udala za bosanskog kralja Stjepana Tomaša živjela je Katarina u sredini izložen snažnom utjecaju šizmatičke Crkve bosanske čiji je vjernik bio njezin otac. Sigurno je bila i pod utjecajem svoje pravoslavne bake koja je odgojila njezinu majku. Isto je tako morala poznavati i katolike brojne na posjedima njezina oca koji je u jednom trenutku i sam prihvatio katoličku vjeru.
Tražeći suprugu kralj Stjepan Tomaš je, po nagovoru savjetnika, izabrao Katarinu, kćer Stjepana Vukčića Kosače, koja je u to vrijeme imala 22 godine. Vjenčanje je obavljeno na dan Uzašašća, 26. maja 1446. godine u Milodražu kod Fojnice. Prije braka, Katarina se morala odreći Bosanske vjere i Crkve bosanske i prihvatiti rimokatoličanstvo. Ovim brakom kralj Stjepan Tomaš dobio je moćnog saveznika u liku svoga punca, Stjepana Vukčića Kosače, u ratu protiv Osmanlija. Za vjerski odgoj kraljice Katarine brinuli su se franjevci. Papa Eugen IV poslije vjenčanja iste godine dao je dozvolu da sama po svojoj želji izabere dva kapelana među bosanskim franjevcima. Katarina, zajedno sa svojim mužem Stjepanom Tomašem, sagradila je po Bosni mnoge crkve, među kojima su crkva Presvetog Trojstva u Vrlima, crkva Sv. Katarine u Jajcu, crkva Sv. Tome u Vranduku, kao i najveću započetu crkvu u gradu Bobovcu 1461. godine.
Katarina je Stjepanu Tomašu rodila dvoje djece – Žigmunda i Katarinu, a imala je i pastorka Stjepana Tomaševića, vanbračnog sina njenog muža i krstjanke Vojače. Kralj i kraljica su stolovali u Kraljevoj Sutjesci.
Katarinin muž umire 10. jula 1461. godine i ona njegovom smrću prestaje biti bosanska kraljica. Nasljednik njenog muža, Stjepan Tomašević, dao joj je titulu kraljice majke i Katarina je nastavila živjeti na dvoru kraljice Mare, supruge Stjepana Tomaševića.
Prilikom turskog osvajanja Bosne maja i juna 1463. Katarina se spasila bijegom u Dubrovnik, dok su joj djecu Turci zarobili i odveli sa sobom iz Bosne tako da ih više nikad nije vidjela.
Tokom druge polovice 1464. Katarina dolazi u Rim gdje je, uživajući papinsku zaštitu, boravila do smrti oktobra 1478. Iako u tuđini, bez muža, djece i kraljevstva, Katarina je dostojanstveno podnosila svoje nedaće. Uvijek se očitovala kao zakonita nasljednica porobljenog kraljevstva. Talijanska i rimska javnost s poštovanjem je gledala na njezinu nezavidnu sudbinu. Nekoliko vijesti govore o njezinim tadašnjim javnim nastupima i njezinom kraljevskom držanju, kao prilikom prijenosa kostiju sv. Bernardina Sijenskog 1472. u gradu Akvili. Tom prilikom, pored markantnog lika kraljice obučene u crno, posebnu je pozornost privukla njezina pratnja.
Teže od svega ostalog, kraljici je padala razdvojenost od njezine djece koja su u međuvremenu primila islam. Godine 1470. zatražila je od milanskog kneza Galeazza Sforze pomoć u cilju oslobađanja svoje djece. Istu molbu kraljičino je poslanstvo u Milanu ponovilo 1474. godine. Sve to, kako je poznato, ostalo je bez pravoga odjeka.
Njezin boravak u središtu katoličanstva djelovao je na njezin vjerski život. Teška sudbina silila ju je da razmišlja o smislu života, da produbljuje kršćansko rješenje ljudskog životnog puta i da što bolje primjenjuje u svome životu pravila za pravo kršćansko življenje. U Rimu je stupila u vezu sa franjevačkim samostanom Aracoeli, bujnim rasadištem franjevačkog života. Tu je bosanska kraljica pristupila u bratstvo Trećeg reda sv. Franje. U crkvi samostana Aracoeli skupljalo se i društvo Bl. Djevice Marije, koje se, među ostalim, brinulo i za bolnicu sv. Alberta u Rimu. Katarina je s ovim društvom svojski surađivala i pomagala ga. Dugo su iza njezine smrti članovi toga društva davali jedanput godišnje služiti svetu misu za ispokoj njezine duše.
Zdravlja načetog životnim nedaćama Katarina je teže obolila te je kao zakonita nasljednica Bosanskog kraljevstva 20. X. 1478. odlučila napraviti oporuku.
U svojoj oporuci bosanska je kraljica najprije izrazila svoju volju da se pokopa u crkvi Aracoeli. Za posmrtne obrede i pokop ostavila je 200 dukata.
Papu Siksta IV i njegove zakonite nasljednike imenovala je baštinicima Bosanskog kraljevstva i zamolila ih da ga u cijelosti predaju njezinom sinu Sigismundu ako se vrati na kršćanstvo; ako Sigismund ne bi ponovno postao kršćanin da Bosansko kraljevstvo predaju njezinoj kćeri Katarini ako se ona obrati na kršćanstvo. Ako bi pak oboje ustrajalo u muslimanskoj vjeri, Sveta Stolica postaje vlasnica Bosanskog kraljevstva i o njemu može odlučivati prema svojoj uviđavnosti. Ostala svoja dobra, pokretna i nepokretna, razdijelila je kraljica svojim dvorjanicima koji se je vjerno služili tijekom svih 14 godina boravka u Rimu.
Crkvi sv. Jeronima ”pro natione Sclavonorum” ostavila je kraljica sve ostale stvari iz svoje kapelice (misal, kalež s patenom i korporalom, kazulu i ostalo misničko odijelo zajedno sa svilenim oltarnikom).
Sinu Sigismundu ostavila je mač njegova oca, ukoliko bi se vratio na kršćanstvo, a ako ne bi postao kršćanin, onda je mač trebalo predati Balši, sinu njezina brata Vladislava.
Sve relikvije koje je posjedovala ostavila je bosanska kraljica crkvi sv. Katarine u Jajcu.
Pet dana nakon što je napravila oporuku, 25. X. 1478., kraljica Katarina je umrla i sahranjena u franjevačkoj crkvi Aracoeli, kako je to oporučno odredila. Grob joj je bio postavljen pred glavnim oltarom crkve. Nadgrobna ploča bila je ukrašena reljefnim likom kraljice u naravnoj veličini (1,78 m), s krunom na glavi. S jedne i druge strane glave urezan je po jedan grb, kraljevski bosanski i obitelji Kosača. Ispod nadgrobne ploče bio je postavljen natpis bosanskom ćirilicom. Godine 1590., prilikom rekonstrukcije crkve, grob je pomjeren na drugo mjesto, nadgrobna ploča je skinuta i postavljena na najbliži stup. Tu se gubi svaki trag njezinim kostima. Današnji latinski natpis ispod nadgrobne ploče kraljice Katarine godine 1545. napravljen je rukom rimskog kaligrafa Ivana Palatino.
Kraljica Katarina umrla je u tuđini, ali nije ostala zaboravljena. Sam položaj njezina groba u jednoj od najpoznatijih crkava u Rimu, u službenoj crkvi rimske gradske općine, pred glavnim oltarom, jasno je govorio da je osoba u njemu zakopana prije smrti uživala izuzetan ugled.
Od prve polovice XVI. stoljeća franjevački pisci spominju kraljicu Katarinu među svetim osobama Trećeg reda. U liturgijskoj knjizi Martyrologium Franciscanum Katrina se bilježi kao blažena. Amen.
U vezi s Katarinom Kosaća-Kotromanić dr. Tomo Vukšić u svom članku piše da Katarina nije bila posljednja bosanska kraljica nego da je posljednja kraljica bila žena Stjepana Tomaševića Mara koja je,nakon turskoga zauzeća Bosne i pogibije svoga muža, mogla imati oko 16 godina. Dr. Vukšić u spomenutom članku dalje piše: „Kraljica Katarina je sa svojim pokojnim mužem Stjepanom Tomašom imala dvoje djece: sina Sigismunda koji je, u trenutku pada Bosne pod Turke, mogao imati između 12 i 14 godina i kćer Katarinu, djevojčicu od 10 godina. Kraljica Katarina je iz Kozograda kod Fojnice, gdje je živjela, pobjegla u Konjic. Odatle je, prema nekim izvještajima, pješke stigla do Stona gdje ju je preuzela jedna dubrovačka lađa kojom je doplovila u Grad. U tim previranjima Turci su zarobili i odveli u ropstvo i njezina sina Sigismunda i kćer Katarinu koji u času zarobljavanja najvjerojatnije nisu bili s materom. U listopadu 1463. kraljica Katarina sigurno je još bila u Dubrovniku ali, nezadovoljna svojim položajem, otplovila je do Ancone te se uputila u Rim gdje je ostala do kraja života. Osobito je zanimljiva činjenica da je ona, kao grad u koji će se skloniti, izabrala upravo Rim, središte kršćanstva i glavni grad papine države. U tom gradu, uzaludno nastojeći spasiti barem svoju djecu, Katarina je živjela sve do svoje smrti 25. listopada 1478.
Papa Pavao II. (1464.-1471.) brinuo se o kraljici Katarini dajući joj za vrijeme njezina boravka u Rimu mjesečnu potporu od 100 forinti a od 1467. godine i doplatu od 240 forinti godišnje. Sljedeći papa Siksto IV. (1471.-1484.) isto tako pomaže kraljicu s mjesečnih 100 forinti u zlatu odredivši da tako bude pomagana sve do njezine smrti. Poslije njezine smrti odredio je da ta pomoć pripada njezinim dvorkinjama koje su kraljicu pratile za čitava njezina izbjeglištva služeći joj vjerno.
Prije smrti Katarina je napisala svoje posljednje želje. Međutim, najzanimljiviji dio oporuke Katarine Vukčić Kosača je onaj koji donosi odredbe o nasljedstvu u bosanskom kraljevstvu, bez obzira na pitanje pravne valjanosti toga odlomka. U oporuci, napisanoj 20. listopada 1478., tj. pet dana prije svoje smrti, Katarina imenuje papu Siksta IV. i njegove zakonite nasljednike baštinicima bosanskog kraljevstva. Moli ih da bosansko kraljevstvo u potpunosti predaju njezinu sinu Sigismundu, ako se vrati na kršćanstvo. A ako pak Sigismund ne bi ponovno postao kršćanin, kraljica moli pape da bosansko kraljevstvo predaju njezinoj kćeri Katarini, bude li se ona vratila u kršćanstvo. Ako bi pak oboje ustrajalo u muslimanskoj vjeri, na koju su u ropstvu bili prevedeni, kraljica Katarina odlučuje da Sveta stolica postaje vlasnica bosanskog kraljevstva te da, u tom svojstvu, o tom kraljevstvu može odlučivati prema svojoj uviđavnosti. Katarina je sa sobom u Rim bila donijela mač svoga muža kojega je oporukom sada ostavila sinu Sigismundu, ako bi se on vratio kršćanskoj vjeri. A ako bi ostao u islamu, taj mač ona određuje da se preda Balši, sinu njezina brata Vladislava, koji se jedini od svih velikaša bio digao protiv Turaka.
Pet dana nakon što je napisala oporuku, Katarina je umrla. Izvršitelji njezine oporuke nekoliko dana poslije toga predali su je papi. Njih je papi predstavio kardinal Rodrigo Borgia. Papa je primio oporuku i predao je potkancelaru da je čuva u svome uredu. Potkancelar ju je prepisao u knjigu papinske riznice i potpisao sa svojim suradnicima. Taj prijepis sačuvan je do danas a original se u međuvremenu izgubio.
Katarina je pokopana ispred oltara u franjevačkoj crkvi Aracoeli u Rimu. Tu je njezin grob s nadgrobnom pločom ostao sve do 1590. godine kad je oltarište preuređivano. Na nadgrobnoj ploči je bio Katarinin lik a ispod lika izvorni natpis na bosančici. Taj natpis je ili stradao tijekom spomenutih radova ili je bio sklonjen te poslije nestao. Uglavnom, tada je napravljen prijevod na latinski a nadgrobna ploča s Katarininim likom prenesena je na obližnji stup gdje se i danas nalazi. Međutim, prevodilac na latinski jezik, vjerojatno zbog običnoga previda jer ga se ne može optužiti zbog nedovoljna poznavanja jezika na kojemu je bio napisan izvornik, napravio je veliku pogrešku. Naime, na kraju drugoga retka ovoga natpisa prevodilac je dodao riječ „sestri“ (sorori), koje u izvorniku nije bilo, čime je Katarinu proglasio sestrom hercega Stjepana kojemu je ona, ustvari, bila kćer. U hrvatskom prijevodu taj latinski tekst bi glasio: „Katarini bosanskoj kraljici, [sestri] Stjepana Hercega od sv. Save, kćeri Jelene i hercega Stjepana, ženi Tomaša bosanskog kralja. Živjela je 54 godine, a umrla je u Rimu godine Gospodnje 1478., dneva 25. listopada. Spomenik je postavljen po njezinoj oporuci.“
No, na sreću, sačuvan je prijepis izvornoga hrvatskoga natpisa na bosančici koji nam dopušta napisati gornje primjedbe. Načinio ga je 1545. godine rimski kaligraf Giovanbattista Palatino i, zajedno s prijepisom na ondašnjoj latinici te svojim prijevodom na latinski, objavio ga u Rimu dvije godine kasnije (1547.) u svome djelu o raznim starim i modernim pismima.
Prema Palatinovu prijepisu izvornoga natpisa na bosančici, koji je bio postavljen na grobu kraljice Katarine, taj epitaf u mojoj transkripciji na sadašnju hrvatsku latinicu glasio je:
KATARINI KRALICI BOSANSKOI
STIPANA, HERCEGA SVETOGA SABE,
SPORODA JELINE I KUĆE CARA STIPANA
ROENI, TOMAŠA KRALA BOSANSKOGA ŽENI
KOL, ŽIVI GODINI 54
I PRIMINU U RIMI NALITA GNA 1478
LITO NA 25 DNI OKTOBRA SPOMINAK
NE PIZMOM POSTAVLEN.
Međutim, unatoč želji majke kraljice, kćer Katarina je ostala u islamu no o njoj nema sigurnih podataka. Ne zna se pouzdano ni gdje je živjela. Međutim, prema nekim pretpostavkama pokopana je u Skoplju gdje je, navodno, još polovicom 20. st. postojalo njezino turbe, tj. muslimanski nadgrobni spomenik, u groblju pored puta na brežuljku koji se zvao Urjan babi. Naime, prema predaji tu je pokopana „Kralj K’zi“ koja bi bila nesretna Katarina. S druge strane, o sinu Sigismundu zna se nešto više. Preveden je na islam i dobio ime Ishak a po njegovu ocu, koji je bio kralj, zvan je „Kral Ogli“ (Kraljević). Još 1487. živio je kao beg sandžaka Karasi u Maloj Aziji no ne zna se pouzdano kada je umro“, napisao je u svom članku dr. Tomo Vukšić.
KTA

Dan škole - KŠC „Bl. Ivan Merz“ Banja Luka
2024-05-15
U srijedu, 15. svibanja, KŠC „Bl. Ivan Merz“ slavi Dan škole.
– u 16.00 misa u župnoj crkvi
– u 17.00 svečana akademija u školskoj dvorani
– u 18.00 sati domjenak

Katolička Karizmatska obnova u Duhu Svetom Bosne i Hercegovine poziva na Duhovsko bdjenje
2024-05-18
Katolička Karizmatska obnova u Duhu Svetom Bosne i Hercegovine organizira Duhovsko bdjenje koje će biti održano 18. svibnja u Banjoj Luci u župnoj crkvi Marija Zvijezda.
Početak programa u kojemu će biti predavanja, molitva i svjedočanstva je u 11 sati, a svečana sveta misa koju će predslaviti mons. Marko Semren, pomoćni biskup banjolučki u 17:30.
Kontakt osobe za organizirani prijevoz:
Mostar – Široki Brijeg – 063 002 044
Čitluk – Ljubuški – Grude – 063 363 512
Livno – Tomislavgrad – 063 407 470
Posavina – 063 231 123
Srednja Bosna – 063 354 980

Svetkovina Pohoda BDM - Patron župe Banja Luka
2024-05-31
U petak, 31. svibnja, u našoj župi je svetkovina Pohoda BDM.
U župnoj crkvi svečana misa u 10.30, predvodit će ju fra Nikola Rosančić, gradnićki župnik kod Čitluka.
Večernje će mise u župi biti u 18 sati i završetak svibanjske pobožnosti Gospi.

Otvorenje putujuće izložbe „creAction“ u Domu kulture Jajce uoči Svjetskog dana zaštite okoliša
2024-06-04
Uz potporu američke humanitarno-razvojne agencije Catholic Relief Services – CRS, Centar za mirovno obrazovanje – CMO je u okviru projekta Pokret za ekološko obraćenje osmislio i priredio putujuću izložbu „creAction“ koje će biti u Jajcu, 4. lipnja 2024. u 18 sati u JU „Dom kulture Jajce“.
„Posebna radost nam je uoči Svjetskog dana zaštite okoliša otvoriti izložbu „creAction“ baš u jednom od najljepših bh. gradova, gradu na predivnim bh. rijekama Plivi i Vrbasu, što bi bilo nemoguće bez pokroviteljske i suorganizatorske otvorenosti Fikreta Čančara, direktoru JU „Dom kulture Jajce““, stoji u pozivnici u kojoj se dalje navodi:
Izložba „creAction“ predstavlja umjetničku akciju u službi zaštite okoliša. Nadahnuta je enciklikom pape Franje o brizi za zajednički dom. Naziv enciklike – Laudato si’ – potječe iz Pjesme stvorova sv. Franje Asiškog na čijoj karizmi i duhovnosti, priznatoj i nadaleko izvan Katoličke Crkve, počiva. Oslovljavajući svakog čovjeka, enciklika poziva sve društvenopolitičke & religijske aktere na neodložno sklapanje sveobuhvatne koalicije za očuvanje planeta Zemlje. Dakako, pritom na poseban način naglašava (su)odgovornost religija za zaštitu okoliša, skrećući pozornost na dobrano zaboravljenu kršćansku, ali i općenito religijsku ekološku baštinu & mudrost.
Uz podsjećanje na duhovno-mističnu dimenziju prirode, nakana izložbe je predstaviti sve veće probleme s kojima se suočavamo štiteći okoliš u bh. kontekstu, što smo već izgubili, ali i koliko toga još uvijek imamo i koliko toga bismo po svaku cijenu morali sačuvati. Neke od najupečatljivijih citata iz enciklike smo izdvojili i potom ih vizualizirali kroz fotografije. Naravno, fotografije i bez citata plijene pažnju svojom umjetničkom vrijednošću, kao što i citati bez fotografija plijene svojom mudrošću. I jedno i drugo je neodgodiv poziv na promišljanje, preispitivanje i – povrh svega – zajedničku akciju!
Na samom otvorenju u Jajcu govorit će: Fikret Čančar, direktor JU „Doma kulture Jajce“; Edina Hajder, pastorica Evanđeoske crkve u Jajcu; Ismir Karaga, predsjednik udruženja „Izvor dobročinstva“; fra Mišo Sirovina, vikar Župe sv. Ante Padovanskog u Sivši; Amer Tikveša, autor izložbe & fotografija; Robert Oroz, autor fotografija.
Grafičko oblikovanje izložbe „creAction“ potpisuje Ivana Ibrović, a idejni začetnik izložbe je Alen Kristić, ujedno moderator njezinog otvorenja u Jajcu i voditelj projekta Pokreta za ekološko obraćenje CMO-a.
KTA

Krizma na Petrićevcu
2024-06-09
Dana 9. lipnja u župi sv. Ante Padovanskog na Petrićevcu biskup ordinarij mons. Željko Majić podijelit će sakrament zrelosti dvoma krizmanicima.
Sveta krizma će biti u 11:00 sati.

Proslava Svetog Ante na Petrićevcu 2024
2024-06-10 - 2024-06-13
Radost nam je najaviti kako će naša samostanska i župna zajednica i ove godine proslaviti svog nebeskog zaštitnika sv. Antu Padovanskog. Samoj proslavi prethodit će trodnevnica u 18h. Pola sata prije svetih misa trodnevnice molit će se Gospina krunica.
Na svetkovinu sv. Ante bit će rana, jutarnja, pučka i večernja sveta misa. Nakon središnjeg misnog slavlja imat ćemo blagoslov djece i ljiljana.
Detaljne informacije o terminima svetih misa kao i o njihovim prevoditeljima možete pronaći na plakatu ispod.
