BANJOLUČKA BISKUPIJA

89. redovito zasjedanje Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine u Mostaru
2024-03-20 - 2024-03-21
Biskupska konferencija Bosne i Hercegovine održat će svoje 89. redovito zasjedanje u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Mostaru, 20. i 21. ožujka 2024. s početkom u 9 sati. Predsjedat će nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić, predsjednik BK BiH.
Radni dio zasjedanja završiti će u četvrtak, 21. ožujka u 12 sati konferencijom za novinstvo u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Mostaru na kojoj će sudjelovati nadbiskup Vukšić i biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski mons. Petar Palić.
Uoči radnog dijela zasjedanja članovi Biskupske konferencije BiH i biskupi delegati te biskupi susjednih biskupija sudjelovat će na Euharistijskom slavlju na svetkovinu sv. Josipa, zaštitnika Mostarsko-duvanjske biskupije, u utorak 19. ožujka 2024. u 18 sati. Svetu misu predvodit će i prigodnu propovijed uputiti nadbiskup metropolit splitsko-makarski mons. Zdenko Križić, delegat Hrvatske biskupske konferencije na predstojećem zasjedanju.
Tijekom zasjedanja biskupi će, između ostalog, saslušati izvješća pročelnika Vijeća, Komisija, Tajništva, Katoličke tiskovne agencije Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine te Misijske središnjice i Papinskih misijskih djela BiH. Dogovorit će i teme predstojećih susreta te razgovarati o uključivanju biskupijskih zajednica u proslavu Jubileja 2025. godine.
KTA

Konferencija za novinstvo na kraju 89. redovitog zasjedanja Biskupske konferencije BiH u Mostaru
2024-03-21
Na kraju 89. redovitog zasjedanja Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine bit će upriličena konferencije za novinstvo, u četvrtak 21. ožujka u 12 sati u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Mostaru.
O zasjedanju će na konferenciji govoriti nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski mons. Tomo Vukšić, predsjednik BK BiH, i biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski mons. Petar Palić.
Uoči radnog dijela zasjedanja, koje će započeti 20. ožujka u 9 sati u prostorijama Biskupskog ordinarijata, članovi BK BiH i biskupi delegati te biskupi susjednih biskupija sudjelovat će na Euharistijskom slavlju na svetkovinu sv. Josipa, zaštitnika Mostarsko-duvanjske biskupije, u utorak 19. ožujka 2024. u 18 sati. Svetu misu predvodit će i prigodnu propovijed uputiti nadbiskup metropolit splitsko-makarski mons. Zdenko Križić, delegat Hrvatske biskupske konferencije na predstojećem zasjedanju..
Tijekom zasjedanja biskupi će, između ostalog, saslušati izvješća pročelnika Vijeća, Komisija, Tajništva, Katoličke tiskovne agencije Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine te Misijske središnjice i Papinskih misijskih djela BiH. Dogovorit će i teme predstojećih susreta te razgovarati o uključivanju biskupijskih zajednica u proslavu Jubileja 2025. godine.
KTA

Cvjetnica - Nedjelja muke Gospodnje
2024-03-24
Iduća je nedjelja Cvjetnica – Nedjelja muke Gospodnje, počinje Veliki tjedan.
Milostinja te nedjelje namijenjena je u cijelosti našim misionarima.
Na blagoslov i procesiju možete sa sobom donijeti zelene grančice, zelenilo ili cvijeće.
Na Cvjetnicu je ujedno Svjetski dan mladih.
Misa će u katedrali biti u 9 sati.

Hodočašće u Gospino svetište u Krasnom
2024-04-20
U subotu, 20. travnja naš župnik organizira hodočašće u Gospino svetište u Krasnom, u Hrvatskoj ispod Velebita.
Polazak će biti sa stare autobusne stanice u 4:30, a povratak oko ponoći.
Cijena po osobi je 45,00 KM.

Mise biskupa Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine tijekom pohoda „Ad limina“ u Rimu
2024-05-03 - 2024-05-08
Prigodom pohoda “Ad limina” članova Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, od 3. do 8. svibnja 2024., biskupi će slaviti Svete mise u rimskim bazilikama i u Hrvatskoj crkvi sv. Jeronima.
U petak 3. svibnja u 7:15 sati biskupi će slaviti Svetu misu u Bazilici sv. Petra, na oltaru na grobu prvaka apostolskog zbora. Misno slavlje predvodit će i propovijedati predsjednik Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić.
U subotu 4. svibnja u 18:00 sati biskupi će slaviti Svetu misu u crkvi Aracoeli u Rimu u kojoj se nalazi grob Katarine Kosača-Kotromanić, supruge bosanskog kralja Stjepana Tomaša i pretposljednje bosanske kraljice u povodu 600. obljetnice njezina rođenja. Euharistijsko slavlje predvodit će i prigodnu propovijed uputiti predsjednik Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić.
U nedjelju 5. svibnja u 18:00 sati u Hrvatskoj crkvi sv. Jeronima biskupi će, u zajedništvu s hrvatskom rimskom zajednicom, proslaviti blagdan sv. Leopolda Bogdana Mandića i bl. Ivana Merza te sudjelovati na proljetnom susretu hrvatskih rimskih studenata. Svetu misu na hrvatskome jeziku predvodit će predsjednik Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić, a propovijedat će biskup banjolučki mons. Željko Majić.
U ponedjeljak 6. svibnja u 18:00 sati biskupi će slaviti Svetu misu u Bazilici sv. Pavla izvan zidina. Misno slavlje predvodit će i propovijedati mons. Petar Palić, biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski.
U utorak 7. svibnja u 7:00 sati biskupi će slaviti Svetu misu u Bazilici Svete Marije Velike. Misno slavlje predvodit će i propovijedati biskup banjolučki mons. Željko Majić.
U srijedu 8. svibnja u 7:30 sati biskupi će slaviti Svetu misu u Bazilici sv. Ivana Lateranskog. Misno slavlje predvodit će i propovijedati pomoćni biskup banjolučki mons. Marko Semren.
U priopćenju s 89. redovnog zasjedanja, održanog 20. i 21. ožujka 2024. u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Mostaru, biskupi Biskupske konferencije BiH pozvali su sve Hrvate katolike, a posebno članove svojih biskupijskih zajednica, koji se nalaze u Rimu ili će tih dana biti na hodočašću u tom gradu da, prema svojim mogućnostima, sudjeluju na Svetim misama koje će slaviti biskupi Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, a na poseban način u subotu 4. svibnja u crkvi Aracoeli i u nedjelju 5. svibnja u Hrvatskoj crkvi sv. Jeronima. Također potiču na molitvu da ovaj pohod crkvenih pastira bude na blagoslov svim članovima partikularnih Crkava i svih ljudi u Bosni i Hercegovini.
Napomena svećenicima: Svećenici mogu koncelebrirati na svim Svetim misama. Trebaju ponijeti albu i štolu (vidi liturgijska boja dana).

KTA

Biskupi BK BiH, 4. svibnja slavit će Misu u crkvi Aracoeli u Rimu u povodu 600. obljetnice rođenja Katarine Kosača-Kotromanić
2024-05-04
U svom priopćenju s 89. redovitog zasjedanja, održanog 20. i 21. ožujka 2024. u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Mostaru, biskupi Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine najavili su da će, tijekom svoga službenog pohoda Svetom Ocu i tijelima Rimske kurije poznatom pod nazivom „ad limina Apostolorum“ (na apostolske pragove) od 3. do 8. svibnja 2024., također slaviti Svetu misu u subotu, 4. svibnja 2024. u 18 sati u crkvi Aracoeli u Rimu u kojoj se nalazi grob Katarine Kosača-Kotromanić, supruge bosanskog kralja kralja Stjepana Tomaša i pretposljednje bosanske kraljice u povodu 600. obljetnice njezina rođenja.
„Već sada pozivaju sve Hrvate katolike, a posebno članove svojih biskupijskih zajednica koji se nalaze u Rimu ili će tih dana biti na hodočašću u ovom gradu, da se pridruže Euharistijskom slavlju i molitvi za Domovinu. Također potiču na molitvu da ovaj pohod crkvenih pastira bude na blagoslov svim članovima partikularnih Crkava i svih ljudi u Bosni i Hercegovini“, stoji u spomenutom priopćenju članova Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine.
Euharistijskim slavlje, u subotu, 4. svibnja 2024. u 18 sati u crkvi Aracoeli u Rimu predsjedat će i prigodnu propovijed uputiti predsjednik Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine mons. Tomo Vukšić, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH, u zajedništvu s biskupom mostarsko-duvanjskim i apostolskim upraviteljem trebinjsko-mrkanskim mons. Petrom Palićem, biskupom banjolučkom mons. Željkom Majićem i pomoćnim biskupom banjolučkim mons. Markom Semrenom.
Biskupi Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine slavili su Svetu misu u crkvi Aracoeli u Rimu i prigodom svoga prošloga pohoda „ad limina Apostolorum“, 12. ožujka 2015. o čemu je izvijestila Katolička tiskovna agencija.
Tom prigodom Misno slavlje, u zajedništvu sa svim članovima BK BiH, predvodio je i prigodnu propovijed uputio mons. Marko Semren.
Kao podsjećanje, u nastavku donosimo dio propovijedi biskupa Semrena u kojem govori o životu i smrti Katarine Kosača-Kotromanić:
Katarina je rođena 1425. ili 1426. godine u Blagaju kod Mostara. Otac joj je bio herceg Stjepan Vukčić Kosača, a majka Jelena Balšić, kćerka zetskog velikaša Balše Balšića i unuka Jelene Lazarević, kćerke srpskog kneza Lazara Hrebljanovića.
Prije nego se udala za bosanskog kralja Stjepana Tomaša živjela je Katarina u sredini izložen snažnom utjecaju šizmatičke Crkve bosanske čiji je vjernik bio njezin otac. Sigurno je bila i pod utjecajem svoje pravoslavne bake koja je odgojila njezinu majku. Isto je tako morala poznavati i katolike brojne na posjedima njezina oca koji je u jednom trenutku i sam prihvatio katoličku vjeru.
Tražeći suprugu kralj Stjepan Tomaš je, po nagovoru savjetnika, izabrao Katarinu, kćer Stjepana Vukčića Kosače, koja je u to vrijeme imala 22 godine. Vjenčanje je obavljeno na dan Uzašašća, 26. maja 1446. godine u Milodražu kod Fojnice. Prije braka, Katarina se morala odreći Bosanske vjere i Crkve bosanske i prihvatiti rimokatoličanstvo. Ovim brakom kralj Stjepan Tomaš dobio je moćnog saveznika u liku svoga punca, Stjepana Vukčića Kosače, u ratu protiv Osmanlija. Za vjerski odgoj kraljice Katarine brinuli su se franjevci. Papa Eugen IV poslije vjenčanja iste godine dao je dozvolu da sama po svojoj želji izabere dva kapelana među bosanskim franjevcima. Katarina, zajedno sa svojim mužem Stjepanom Tomašem, sagradila je po Bosni mnoge crkve, među kojima su crkva Presvetog Trojstva u Vrlima, crkva Sv. Katarine u Jajcu, crkva Sv. Tome u Vranduku, kao i najveću započetu crkvu u gradu Bobovcu 1461. godine.
Katarina je Stjepanu Tomašu rodila dvoje djece – Žigmunda i Katarinu, a imala je i pastorka Stjepana Tomaševića, vanbračnog sina njenog muža i krstjanke Vojače. Kralj i kraljica su stolovali u Kraljevoj Sutjesci.
Katarinin muž umire 10. jula 1461. godine i ona njegovom smrću prestaje biti bosanska kraljica. Nasljednik njenog muža, Stjepan Tomašević, dao joj je titulu kraljice majke i Katarina je nastavila živjeti na dvoru kraljice Mare, supruge Stjepana Tomaševića.
Prilikom turskog osvajanja Bosne maja i juna 1463. Katarina se spasila bijegom u Dubrovnik, dok su joj djecu Turci zarobili i odveli sa sobom iz Bosne tako da ih više nikad nije vidjela.
Tokom druge polovice 1464. Katarina dolazi u Rim gdje je, uživajući papinsku zaštitu, boravila do smrti oktobra 1478. Iako u tuđini, bez muža, djece i kraljevstva, Katarina je dostojanstveno podnosila svoje nedaće. Uvijek se očitovala kao zakonita nasljednica porobljenog kraljevstva. Talijanska i rimska javnost s poštovanjem je gledala na njezinu nezavidnu sudbinu. Nekoliko vijesti govore o njezinim tadašnjim javnim nastupima i njezinom kraljevskom držanju, kao prilikom prijenosa kostiju sv. Bernardina Sijenskog 1472. u gradu Akvili. Tom prilikom, pored markantnog lika kraljice obučene u crno, posebnu je pozornost privukla njezina pratnja.
Teže od svega ostalog, kraljici je padala razdvojenost od njezine djece koja su u međuvremenu primila islam. Godine 1470. zatražila je od milanskog kneza Galeazza Sforze pomoć u cilju oslobađanja svoje djece. Istu molbu kraljičino je poslanstvo u Milanu ponovilo 1474. godine. Sve to, kako je poznato, ostalo je bez pravoga odjeka.
Njezin boravak u središtu katoličanstva djelovao je na njezin vjerski život. Teška sudbina silila ju je da razmišlja o smislu života, da produbljuje kršćansko rješenje ljudskog životnog puta i da što bolje primjenjuje u svome životu pravila za pravo kršćansko življenje. U Rimu je stupila u vezu sa franjevačkim samostanom Aracoeli, bujnim rasadištem franjevačkog života. Tu je bosanska kraljica pristupila u bratstvo Trećeg reda sv. Franje. U crkvi samostana Aracoeli skupljalo se i društvo Bl. Djevice Marije, koje se, među ostalim, brinulo i za bolnicu sv. Alberta u Rimu. Katarina je s ovim društvom svojski surađivala i pomagala ga. Dugo su iza njezine smrti članovi toga društva davali jedanput godišnje služiti svetu misu za ispokoj njezine duše.
Zdravlja načetog životnim nedaćama Katarina je teže obolila te je kao zakonita nasljednica Bosanskog kraljevstva 20. X. 1478. odlučila napraviti oporuku.
U svojoj oporuci bosanska je kraljica najprije izrazila svoju volju da se pokopa u crkvi Aracoeli. Za posmrtne obrede i pokop ostavila je 200 dukata.
Papu Siksta IV i njegove zakonite nasljednike imenovala je baštinicima Bosanskog kraljevstva i zamolila ih da ga u cijelosti predaju njezinom sinu Sigismundu ako se vrati na kršćanstvo; ako Sigismund ne bi ponovno postao kršćanin da Bosansko kraljevstvo predaju njezinoj kćeri Katarini ako se ona obrati na kršćanstvo. Ako bi pak oboje ustrajalo u muslimanskoj vjeri, Sveta Stolica postaje vlasnica Bosanskog kraljevstva i o njemu može odlučivati prema svojoj uviđavnosti. Ostala svoja dobra, pokretna i nepokretna, razdijelila je kraljica svojim dvorjanicima koji se je vjerno služili tijekom svih 14 godina boravka u Rimu.
Crkvi sv. Jeronima ”pro natione Sclavonorum” ostavila je kraljica sve ostale stvari iz svoje kapelice (misal, kalež s patenom i korporalom, kazulu i ostalo misničko odijelo zajedno sa svilenim oltarnikom).
Sinu Sigismundu ostavila je mač njegova oca, ukoliko bi se vratio na kršćanstvo, a ako ne bi postao kršćanin, onda je mač trebalo predati Balši, sinu njezina brata Vladislava.
Sve relikvije koje je posjedovala ostavila je bosanska kraljica crkvi sv. Katarine u Jajcu.
Pet dana nakon što je napravila oporuku, 25. X. 1478., kraljica Katarina je umrla i sahranjena u franjevačkoj crkvi Aracoeli, kako je to oporučno odredila. Grob joj je bio postavljen pred glavnim oltarom crkve. Nadgrobna ploča bila je ukrašena reljefnim likom kraljice u naravnoj veličini (1,78 m), s krunom na glavi. S jedne i druge strane glave urezan je po jedan grb, kraljevski bosanski i obitelji Kosača. Ispod nadgrobne ploče bio je postavljen natpis bosanskom ćirilicom. Godine 1590., prilikom rekonstrukcije crkve, grob je pomjeren na drugo mjesto, nadgrobna ploča je skinuta i postavljena na najbliži stup. Tu se gubi svaki trag njezinim kostima. Današnji latinski natpis ispod nadgrobne ploče kraljice Katarine godine 1545. napravljen je rukom rimskog kaligrafa Ivana Palatino.
Kraljica Katarina umrla je u tuđini, ali nije ostala zaboravljena. Sam položaj njezina groba u jednoj od najpoznatijih crkava u Rimu, u službenoj crkvi rimske gradske općine, pred glavnim oltarom, jasno je govorio da je osoba u njemu zakopana prije smrti uživala izuzetan ugled.
Od prve polovice XVI. stoljeća franjevački pisci spominju kraljicu Katarinu među svetim osobama Trećeg reda. U liturgijskoj knjizi Martyrologium Franciscanum Katrina se bilježi kao blažena. Amen.
U vezi s Katarinom Kosaća-Kotromanić dr. Tomo Vukšić u svom članku piše da Katarina nije bila posljednja bosanska kraljica nego da je posljednja kraljica bila žena Stjepana Tomaševića Mara koja je,nakon turskoga zauzeća Bosne i pogibije svoga muža, mogla imati oko 16 godina. Dr. Vukšić u spomenutom članku dalje piše: „Kraljica Katarina je sa svojim pokojnim mužem Stjepanom Tomašom imala dvoje djece: sina Sigismunda koji je, u trenutku pada Bosne pod Turke, mogao imati između 12 i 14 godina i kćer Katarinu, djevojčicu od 10 godina. Kraljica Katarina je iz Kozograda kod Fojnice, gdje je živjela, pobjegla u Konjic. Odatle je, prema nekim izvještajima, pješke stigla do Stona gdje ju je preuzela jedna dubrovačka lađa kojom je doplovila u Grad. U tim previranjima Turci su zarobili i odveli u ropstvo i njezina sina Sigismunda i kćer Katarinu koji u času zarobljavanja najvjerojatnije nisu bili s materom. U listopadu 1463. kraljica Katarina sigurno je još bila u Dubrovniku ali, nezadovoljna svojim položajem, otplovila je do Ancone te se uputila u Rim gdje je ostala do kraja života. Osobito je zanimljiva činjenica da je ona, kao grad u koji će se skloniti, izabrala upravo Rim, središte kršćanstva i glavni grad papine države. U tom gradu, uzaludno nastojeći spasiti barem svoju djecu, Katarina je živjela sve do svoje smrti 25. listopada 1478.
Papa Pavao II. (1464.-1471.) brinuo se o kraljici Katarini dajući joj za vrijeme njezina boravka u Rimu mjesečnu potporu od 100 forinti a od 1467. godine i doplatu od 240 forinti godišnje. Sljedeći papa Siksto IV. (1471.-1484.) isto tako pomaže kraljicu s mjesečnih 100 forinti u zlatu odredivši da tako bude pomagana sve do njezine smrti. Poslije njezine smrti odredio je da ta pomoć pripada njezinim dvorkinjama koje su kraljicu pratile za čitava njezina izbjeglištva služeći joj vjerno.
Prije smrti Katarina je napisala svoje posljednje želje. Međutim, najzanimljiviji dio oporuke Katarine Vukčić Kosača je onaj koji donosi odredbe o nasljedstvu u bosanskom kraljevstvu, bez obzira na pitanje pravne valjanosti toga odlomka. U oporuci, napisanoj 20. listopada 1478., tj. pet dana prije svoje smrti, Katarina imenuje papu Siksta IV. i njegove zakonite nasljednike baštinicima bosanskog kraljevstva. Moli ih da bosansko kraljevstvo u potpunosti predaju njezinu sinu Sigismundu, ako se vrati na kršćanstvo. A ako pak Sigismund ne bi ponovno postao kršćanin, kraljica moli pape da bosansko kraljevstvo predaju njezinoj kćeri Katarini, bude li se ona vratila u kršćanstvo. Ako bi pak oboje ustrajalo u muslimanskoj vjeri, na koju su u ropstvu bili prevedeni, kraljica Katarina odlučuje da Sveta stolica postaje vlasnica bosanskog kraljevstva te da, u tom svojstvu, o tom kraljevstvu može odlučivati prema svojoj uviđavnosti. Katarina je sa sobom u Rim bila donijela mač svoga muža kojega je oporukom sada ostavila sinu Sigismundu, ako bi se on vratio kršćanskoj vjeri. A ako bi ostao u islamu, taj mač ona određuje da se preda Balši, sinu njezina brata Vladislava, koji se jedini od svih velikaša bio digao protiv Turaka.
Pet dana nakon što je napisala oporuku, Katarina je umrla. Izvršitelji njezine oporuke nekoliko dana poslije toga predali su je papi. Njih je papi predstavio kardinal Rodrigo Borgia. Papa je primio oporuku i predao je potkancelaru da je čuva u svome uredu. Potkancelar ju je prepisao u knjigu papinske riznice i potpisao sa svojim suradnicima. Taj prijepis sačuvan je do danas a original se u međuvremenu izgubio.
Katarina je pokopana ispred oltara u franjevačkoj crkvi Aracoeli u Rimu. Tu je njezin grob s nadgrobnom pločom ostao sve do 1590. godine kad je oltarište preuređivano. Na nadgrobnoj ploči je bio Katarinin lik a ispod lika izvorni natpis na bosančici. Taj natpis je ili stradao tijekom spomenutih radova ili je bio sklonjen te poslije nestao. Uglavnom, tada je napravljen prijevod na latinski a nadgrobna ploča s Katarininim likom prenesena je na obližnji stup gdje se i danas nalazi. Međutim, prevodilac na latinski jezik, vjerojatno zbog običnoga previda jer ga se ne može optužiti zbog nedovoljna poznavanja jezika na kojemu je bio napisan izvornik, napravio je veliku pogrešku. Naime, na kraju drugoga retka ovoga natpisa prevodilac je dodao riječ „sestri“ (sorori), koje u izvorniku nije bilo, čime je Katarinu proglasio sestrom hercega Stjepana kojemu je ona, ustvari, bila kćer. U hrvatskom prijevodu taj latinski tekst bi glasio: „Katarini bosanskoj kraljici, [sestri] Stjepana Hercega od sv. Save, kćeri Jelene i hercega Stjepana, ženi Tomaša bosanskog kralja. Živjela je 54 godine, a umrla je u Rimu godine Gospodnje 1478., dneva 25. listopada. Spomenik je postavljen po njezinoj oporuci.“
No, na sreću, sačuvan je prijepis izvornoga hrvatskoga natpisa na bosančici koji nam dopušta napisati gornje primjedbe. Načinio ga je 1545. godine rimski kaligraf Giovanbattista Palatino i, zajedno s prijepisom na ondašnjoj latinici te svojim prijevodom na latinski, objavio ga u Rimu dvije godine kasnije (1547.) u svome djelu o raznim starim i modernim pismima.
Prema Palatinovu prijepisu izvornoga natpisa na bosančici, koji je bio postavljen na grobu kraljice Katarine, taj epitaf u mojoj transkripciji na sadašnju hrvatsku latinicu glasio je:
KATARINI KRALICI BOSANSKOI
STIPANA, HERCEGA SVETOGA SABE,
SPORODA JELINE I KUĆE CARA STIPANA
ROENI, TOMAŠA KRALA BOSANSKOGA ŽENI
KOL, ŽIVI GODINI 54
I PRIMINU U RIMI NALITA GNA 1478
LITO NA 25 DNI OKTOBRA SPOMINAK
NE PIZMOM POSTAVLEN.
Međutim, unatoč želji majke kraljice, kćer Katarina je ostala u islamu no o njoj nema sigurnih podataka. Ne zna se pouzdano ni gdje je živjela. Međutim, prema nekim pretpostavkama pokopana je u Skoplju gdje je, navodno, još polovicom 20. st. postojalo njezino turbe, tj. muslimanski nadgrobni spomenik, u groblju pored puta na brežuljku koji se zvao Urjan babi. Naime, prema predaji tu je pokopana „Kralj K’zi“ koja bi bila nesretna Katarina. S druge strane, o sinu Sigismundu zna se nešto više. Preveden je na islam i dobio ime Ishak a po njegovu ocu, koji je bio kralj, zvan je „Kral Ogli“ (Kraljević). Još 1487. živio je kao beg sandžaka Karasi u Maloj Aziji no ne zna se pouzdano kada je umro“, napisao je u svom članku dr. Tomo Vukšić.
KTA

Dan škole - KŠC „Bl. Ivan Merz“ Banja Luka
2024-05-15
U srijedu, 15. svibanja, KŠC „Bl. Ivan Merz“ slavi Dan škole.
– u 16.00 misa u župnoj crkvi
– u 17.00 svečana akademija u školskoj dvorani
– u 18.00 sati domjenak

Katolička Karizmatska obnova u Duhu Svetom Bosne i Hercegovine poziva na Duhovsko bdjenje
2024-05-18
Katolička Karizmatska obnova u Duhu Svetom Bosne i Hercegovine organizira Duhovsko bdjenje koje će biti održano 18. svibnja u Banjoj Luci u župnoj crkvi Marija Zvijezda.
Početak programa u kojemu će biti predavanja, molitva i svjedočanstva je u 11 sati, a svečana sveta misa koju će predslaviti mons. Marko Semren, pomoćni biskup banjolučki u 17:30.
Kontakt osobe za organizirani prijevoz:
Mostar – Široki Brijeg – 063 002 044
Čitluk – Ljubuški – Grude – 063 363 512
Livno – Tomislavgrad – 063 407 470
Posavina – 063 231 123
Srednja Bosna – 063 354 980

Svetkovina Pohoda BDM - Patron župe Banja Luka
2024-05-31
U petak, 31. svibnja, u našoj župi je svetkovina Pohoda BDM.
U župnoj crkvi svečana misa u 10.30, predvodit će ju fra Nikola Rosančić, gradnićki župnik kod Čitluka.
Večernje će mise u župi biti u 18 sati i završetak svibanjske pobožnosti Gospi.

Otvorenje putujuće izložbe „creAction“ u Domu kulture Jajce uoči Svjetskog dana zaštite okoliša
2024-06-04
Uz potporu američke humanitarno-razvojne agencije Catholic Relief Services – CRS, Centar za mirovno obrazovanje – CMO je u okviru projekta Pokret za ekološko obraćenje osmislio i priredio putujuću izložbu „creAction“ koje će biti u Jajcu, 4. lipnja 2024. u 18 sati u JU „Dom kulture Jajce“.
„Posebna radost nam je uoči Svjetskog dana zaštite okoliša otvoriti izložbu „creAction“ baš u jednom od najljepših bh. gradova, gradu na predivnim bh. rijekama Plivi i Vrbasu, što bi bilo nemoguće bez pokroviteljske i suorganizatorske otvorenosti Fikreta Čančara, direktoru JU „Dom kulture Jajce““, stoji u pozivnici u kojoj se dalje navodi:
Izložba „creAction“ predstavlja umjetničku akciju u službi zaštite okoliša. Nadahnuta je enciklikom pape Franje o brizi za zajednički dom. Naziv enciklike – Laudato si’ – potječe iz Pjesme stvorova sv. Franje Asiškog na čijoj karizmi i duhovnosti, priznatoj i nadaleko izvan Katoličke Crkve, počiva. Oslovljavajući svakog čovjeka, enciklika poziva sve društvenopolitičke & religijske aktere na neodložno sklapanje sveobuhvatne koalicije za očuvanje planeta Zemlje. Dakako, pritom na poseban način naglašava (su)odgovornost religija za zaštitu okoliša, skrećući pozornost na dobrano zaboravljenu kršćansku, ali i općenito religijsku ekološku baštinu & mudrost.
Uz podsjećanje na duhovno-mističnu dimenziju prirode, nakana izložbe je predstaviti sve veće probleme s kojima se suočavamo štiteći okoliš u bh. kontekstu, što smo već izgubili, ali i koliko toga još uvijek imamo i koliko toga bismo po svaku cijenu morali sačuvati. Neke od najupečatljivijih citata iz enciklike smo izdvojili i potom ih vizualizirali kroz fotografije. Naravno, fotografije i bez citata plijene pažnju svojom umjetničkom vrijednošću, kao što i citati bez fotografija plijene svojom mudrošću. I jedno i drugo je neodgodiv poziv na promišljanje, preispitivanje i – povrh svega – zajedničku akciju!
Na samom otvorenju u Jajcu govorit će: Fikret Čančar, direktor JU „Doma kulture Jajce“; Edina Hajder, pastorica Evanđeoske crkve u Jajcu; Ismir Karaga, predsjednik udruženja „Izvor dobročinstva“; fra Mišo Sirovina, vikar Župe sv. Ante Padovanskog u Sivši; Amer Tikveša, autor izložbe & fotografija; Robert Oroz, autor fotografija.
Grafičko oblikovanje izložbe „creAction“ potpisuje Ivana Ibrović, a idejni začetnik izložbe je Alen Kristić, ujedno moderator njezinog otvorenja u Jajcu i voditelj projekta Pokreta za ekološko obraćenje CMO-a.
KTA

Krizma na Petrićevcu
2024-06-09
Dana 9. lipnja u župi sv. Ante Padovanskog na Petrićevcu biskup ordinarij mons. Željko Majić podijelit će sakrament zrelosti dvoma krizmanicima.
Sveta krizma će biti u 11:00 sati.

Proslava Svetog Ante na Petrićevcu 2024
2024-06-10 - 2024-06-13
Radost nam je najaviti kako će naša samostanska i župna zajednica i ove godine proslaviti svog nebeskog zaštitnika sv. Antu Padovanskog. Samoj proslavi prethodit će trodnevnica u 18h. Pola sata prije svetih misa trodnevnice molit će se Gospina krunica.
Na svetkovinu sv. Ante bit će rana, jutarnja, pučka i večernja sveta misa. Nakon središnjeg misnog slavlja imat ćemo blagoslov djece i ljiljana.
Detaljne informacije o terminima svetih misa kao i o njihovim prevoditeljima možete pronaći na plakatu ispod.

Proslava patrona župe Barlovci - Sv. Vid
2024-06-16
Iduća je nedjelja 11. kroz godinu.
Te će nedjelje župa sv. Vida u Barlovcima proslaviti svoj patron, koji je po kalendaru dan ranije, svečanom misom u 11 sati.

Koncert duhovne glazbe u Livnu
2024-06-18
U utorak 18. lipnja 2024. godine u 19 sati, Komorni pjevački ansambl Pro arte održat će koncert klasične duhovne glazbe u Samostanskoj crkvi sv. Petra i Pavla u Livnu na Gorici.
Organizatori koncerta su Franjevački samostan sv. Petra i Pavla Livno-Gorica i HKD Napredak – Podružnica Livno.
Na programu je duhovna a cappella glazba stranih i domaćih skladatelja: A. Klobučar, T. L. de Victoria, F. Liszt, O. Gjeilo, Z. Kodaly, F. Poulenc, B. Juračić i Ph. Stopford.
Komorni pjevački ansambl Pro arte osnovan je u studenom 2014. godine, kao vannastavna aktivnost za aktivne i bivše studente Studija glazbene umjetnosti Fakulteta prirodoslovno–matematičkih i odgojnih znanosti Sveučilišta u Mostaru. Svojim prvim javnim nastupom, u prosincu u godini osnutka, nagovještavaju bogat komorni repertoar svih skladateljskih epoha kako bi široj publici približili ljepotu duhovne a cappella glazbe.
Mladi glazbenici pokazuju snažan umjetnički uspon u vrlo kratkom vremenskom periodu svoga postojanja što dokazuju osvojenom Specijalnom nagradom te osvojenih 100 bodova na XVIII. Otvorenom federalnom natjecanju u Sarajevu u travnju 2015. godine, na 21. međunarodnom festivalu zborske glazbe Cro Patria 2017. u Splitu osvajaju Nagradu za najbolju izvedbu novog djela HDS-a, na 3. međunarodnom horskom šampionatu „Lege artis“ 2018. u Tuzli osvajaju Drugu nagradu te na 28. međunarodnom festivalu Cro Patria 2024. u Splitu osvajaju Brončana katedrala. Iza sebe imaju preko 30 samostalnih cjelovečernjih koncerata sa zborskim a cappella repertoarom. Osnivač i umjetnička voditeljica ansambla je mr. art. Katja Krolo-Šarac.
Ovim nastupom mladi glazbenici zatvaraju koncertnu sezonu u akademskoj 2023./2024.
godini i kreću sa pripremama za svečano obilježavanje 10. rođendana ansambla. Tom prigodom, u akademskoj 2024./2025. godini planiraju održati niz samostalnih koncerata duhovne, svjetovne, zabavne i etno glazbe.
Dobrodošli!
HKD Napredak Podružnica Livno

Godišnjica proglašenja blaženim Ivana Merza
2024-06-22
U subotu, 22. lipnja, je godišnjica proglašenja blaženim Ivana Merza i dolaska pape sv. Ivana Pavla II. u Banju Luku.

Svetkovina sv. Ivana Krstitelja u Trapistima
2024-06-24
U Trapistima trodnevnica u petak, subotu s misama u 18 sati, a u nedjelju u 10 sati; prije misa prigoda za sv. ispovijed.
Na svetkovinu sv. Ivana Krstitelja (ponedjeljak, 24. lipnja) mise će u Trapistima biti u 9, 11 i 18 sati.

Svetkovina sv. apostola Petra i Pavla. - Patron župe Šimići
2024-06-29
U subotu, 29. lipnja 2024. godine, svetkovina sv. apostola Petra i Pavla.
Patron župe Šimići.

Svetkovina sv. apostola Petra i Pavla. - Patron župe Motike
2024-06-29
U subotu, 29. lipnja 2024. godine, svetkovina sv. apostola Petra i Pavla.
Patron župe Motike.

Svetkovinu Predragocjene Krvi Kristove u „Novom Nazaretu“
2024-07-01
U ponedjeljak, 1. srpnja, Sestre Klanjateljice Krvi Kristove, slave svetkovinu Predragocjene Krvi Kristove.
U samostanskoj kapelici u „Novom Nazaretu“ (Budžak) svečanu će misu u 17 sati predvoditi naš biskup mons. Željko Majić.

81. godina od ubojstva svećenika Ante Dujlovića
2024-07-11
U četvrtak, 11. srpnja, navršit će se 81. godina od ubojstva svećenika Ante Dujlovića.
Rođen je u Ivanjskoj, a bio je župnik u nekadašnjoj župi Gumjeri, koja se nalazi na desnoj obali Vrbasa nizvodno od Klašnica. U Poljskoj je okončan biskupijski postupak za proglašenje blaženim.
U našoj katedrali, u kapelici bl. Ivana Merza, možete pogledati malu izložbu o svećeniku Anti Dujloviću.

Svetkovina sv. Bonaventure - Zaštitnika naše biskupije
2024-07-15
U drugi ponedjeljak, 15. srpnja, slavit ćemo svetkovinu sv. Bonaventure. Za ćemo se pripravljati trodnevnicom: u petak (12. srpnja), subotu i nedjelju – sv. mise u petak i subotu su u 18, u nedjelju u 9 sati. Prije sv. misā bit će prigoda za svetu ispovijed. – Na samu svetkovinu misa u katedrali bit će u 10 sati, predvodit će i propovijedati mostarsko-duvanjski biskup i ap. upravitelj trebinjsko-mrkanski mons. Petar Palić.
Pozivam one koji mogu pomoći ukrašavanju katedrale za svetkovinu sv. Bone, da svoj prilog daruju uključivo do četvrtka, neka to učine u sakristiji nakon mise ili u uredu Ordinarijata.

90. redovito zasjedanje Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine
2024-07-16 - 2024-07-17
U utorak i srijedu, 16. i 17. srpnja 2024., u zgradi Biskupskog ordinarijata u Banjoj Luci (ulica Kralja Petra I. 80), bit će održano 90. redovito zasjedanje Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine. Predsjedat će nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić, predsjednik BK BiH. Zasjedanje će započeti u utorak, 16. srpnja u 9 sati.
Tijekom zasjedanja biskupi će se, između ostalog, osvrnuti na provedbu zaključaka donesenih na 89. redovitom zasjedanju BK BiH, održanom 20. i 21. ožujka 2024. u Mostaru, i na drugim susretima. Saslušat će izvješće Nadzornog i Upravnog vijeća Caritasa Bosne i Hercegovine. Također će se osvrnuti na svoj pohod ad limina u Rimu od 3. do 8. svibnja 2024. te dogovoriti saziv Vijećâ i Komisija BK BiH u novom petogodišnjem mandatu.
Konferencija za novinstvo bit će upriličena u srijedu, 17. srpnja u 12 sati također u prostorijama Biskupskog ordinarijata u Banjoj Luci. Na teme zasjedanja osvrnut će se nadbiskup Tomo Vukšić i biskup Željko Majić.
Uoči radnog dijela zasjedanja, biskupi su sudjelovali na svečanom Euharistijskom slavlju, na blagdan sv. Bonaventure, nebeskog zaštitnika banjolučke katedrale i biskupije, u ponedjeljak 15. srpnja 2024. Svetu misu u katedrali sv. Bonaventure u Banjoj Luci, u zajedništvu s drugim biskupima, predvodio je potpredsjednik Biskupske konferencije BiH mons. Petar Palić, biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski.

Konferencija za novinstvo na kraju 90. redovitog zasjedanja Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine
2024-07-17
U srijedu, 17. srpnja 2024., u zgradi Biskupskog ordinarijata u Banjoj Luci (ulica Kralja Petra I. 80), bit će upriličena konferencija za novinstvo na kraju 90. redovitog zasjedanja Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine. Na teme zasjedanja osvrnut će se nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić, predsjednik BK BiH, i domaćin zasjedanja mons. Željko Majić, biskup banjolučki.
Tijekom zasjedanja 16. i 17. srpnja biskupi će se, između ostalog, osvrnuti na provedbu zaključaka donesenih na 89. redovitom zasjedanju BK BiH, održanom 20. i 21. ožujka 2024. u Mostaru, i na drugim susretima. Saslušat će izvješće Nadzornog i Upravnog vijeća Caritasa Bosne i Hercegovine. Također će se osvrnuti na svoj pohod ad limina u Rimu od 3. do 8. svibnja 2024. te dogovoriti saziv Vijećâ i Komisija BK BiH u novom petogodišnjem mandatu.
Uoči radnog dijela zasjedanja, biskupi su sudjelovalii na svečanom Euharistijskom slavlju, na blagdan sv. Bonaventure, nebeskog zaštitnika banjolučke katedrale i biskupije, u ponedjeljak 15. srpnja 2024. Svetu misu u katedrali sv. Bonaventure u Banjoj Luci, u zajedništvu s drugim biskupima, predvodio je potpredsjednik Biskupske konferencije BiH mons. Petar Palić, biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski.

Proslava nebeskog zaštitnika župe Glamoč, sv. Ilije Tišbijca
2024-07-20
PROSLAVA PATRONA
Župa “Sv. Ilije Proroka” Glamoč, svečano slavi svoga nebeskog zaštitnika sv. Iliju Tišbijca
PROGRAM SVEČANE PROSLAVE PATRONA ŽUPE:
Petak, 19. 7. 2024.
– 18.oo sati –
Sveta misa uočnica, koju predslavi vlč. Zoran Grgić župnik župe sv. Vida u Vrbovcu.
Pod misom pjeva etno skupina „Čuvarice” iz Rame.
– 19.oo sati –
Koncert etno skupine „Čuvarice u Domu kulture.
Subota 20. 7. 2024.
– 11.oo sati –
Svečana sveta misa koju predslavi vlč. Zoran Grgić , župnik župe sv. Vida u Vrbovcu.
– 12.oo sati –
Ručak pod šatorom u dvorištu crkve za sve prisutne
Dobro došli!
Don Boris Ljevak, župnik

Sveta misa za preminulog župnika don Angela Bartulicu
2024-07-25
U četvrtak, 25. srpnja, blagdan sv. Jakova, apostola.
Tog ćemo dana slaviti misu za preminulog župnika don Angela Bartulicu, koji je u petak sahranjen u Bijakovićima, župa Međugorje.

Dan molitvenog sjećanja na mučenike i žrtve Banjolučke biskupije
2024-07-27
U subotu, 27. srpnja, župa Drvar obilježit će „Dan molitvenog sjećanja na mučenike i žrtve Banjolučke biskupije“.
10.oo sati – Križni put
11.oo sati – Sveta misa (Biskup mons. Željko Majić)

Dan molitvenog sjećanja na mučenike i žrtve Banjolučke biskupije - Drvar, 27. srpnja 2024.
2024-07-27
U Drvaru se u subotu 27. srpnja 2024. g. po 23. put održava „Dan molitvenog sjećanja na mučenike i žrtve Banjolučke biskupije“ kojim će se komemorirati sve mučenike i žrtve ratova i totalitarizama XX. st. s područja Banjolučke biskupije, te na poseban način 83. godišnjica stradanja drvarskog župnika Waldemara Maximilijana Nestora i drvarskih katolika.
Ovaj spomen-dan uveden je 2001. i nosio je naziv „Dan drvarskih mučenika“ – u spomen na drvarskog župnika Waldemara Maksimilijana Nestora koji je 27. srpnja 1941. mučki ubijen zajedno sa skupinom svojih vjernika vraćajući se s hodočašća sv. Ani iz Knina – a od 2008., odredbom banjolučkog biskupa Franje Komarice, komemoracija mijenja ime u „Dan molitvenog sjećanja na mučenike i žrtve Banjolučke biskupije“, i tako postaje biskupijska komemoracija.
Na ovogodišnjoj komemoraciji svetu misu će po prvi put predvoditi novi banjolučki biskup mons. Željko Majić.
Točke molitvenog programa:
10.00 – križni put mučenika (stara crkva, Titova 33)
11.00 – sveta misa koju predvodi banjolučki biskup mons. Željko Majić (stara crkva, Titova bb)
12.00 – polaganje vijenaca i molitva pred spomen-križem poginulih branitelja (stari bogoslužni prostor, Titova 33)
Podsjetimo, 27. srpnja 1941. u mjestu Trubar kod Drvara četnički ustanici izveli su iz vlaka drvarskoga župnika Waldemara Maksimilijana Nestora sa skupinom njegovih vjernika koji su se vraćali s hodočašća sv. Ani u Kosovu kraj Knina, pobili ih i bacili u jamu Golubnjaču. Taj dan napadnut je i drugi vlak s civilima koji su se vraćali u Drvar s hodočašća sv. Ani na Oštrelju. Do kraja 2. svjetskog rata iz Drvara su protjerani ili pobijeni gotovo svi katolici, katolička crkva u Drvaru srušena je i uklonjena 1949., a crkveno zemljište nacionalizirano i podijeljeno novim vlasnicima, dok je katoličko groblje preorano 60-tih godina prošlog stoljeća za potrebe drvarske Celuloze. Komunističke su vlasti, nakon 2. svjetskog rata, drvarsku gruntovnicu uništile ili sakrile, kako bi se prikrio dokaz vlasništva zemlje u Drvaru brojnih katoličkih obitelji koje su tamo živjele.
Istog dana kad je izvršen zločin nad drvarskim župnikom i katolicima, ustanici su i u susjednoj Lici izvršili zločine nad hrvatskim civilima na području Srba, Boričevca i Donjeg Lapca, a nedugo zatim i nad muslimanskim civilima u Kulen Vakufu. Treba istaknuti da je i srpski narod na području zapadne Bosne i istoćne Like imao velike žrtve među civilima u pokoljima koje su izvršile ustaške snage u ljeto 1941 g.
U sljedećih 10-ak dana isti scenarij ponovio se u Bos. Grahovu i Krnjeuši. Najprije je početkom kolovoza zvjerski ubijen grahovski župnik don Juraj Gospodnetić s više od 200 grahovskih katolika, a potom u Krnjeuši kod Bosanskog Petrovca i župnik Krešimir Barišić zajedno s više od 250 svojih vjernika. Trojica župnika prvomučenika (Waldemar, Juraj i Krešimir) stali su tako na čelo nepregledne kolone od preko 600 Bogu posvećenih osoba (svećenika, redovnika, redovnica, bogoslova, sjemeništaraca) koji su mučenički ubijeni ili nastradali u godinama 2. svjetskog rata i poraća na području bivše Jugoslavije.
Nakon svih tih zločina, Katolička Crkva i hrvatski narod bili su praktički iskorijenjeni sa širokog područja zapadne Bosne i istočne Like, od Ključa do Knina i Gospića, i od Glamoča do Bihaća. U bivšoj Jugoslaviji taj se dan 27. srpnja slavio kao Dan ustanka naroda Hrvatske i BiH, a i u modernoj Hrvatskoj i BiH još uvijek neke skupine i pojedinci toga dana u Srbu i Drvaru obilježavaju ustanak. U Drvaru ovaj dan proglašen je za Dan Općine.
U pozivu na ovaj molitveni skup stoje sljedeće riječi: „ Molitveno sjećanje nije niti smije biti pozivanje na mržnju ili na osvetu, nego molitva za pokoj duša tih žrtava i čuvanje spomena na njihov život i smrt. Kao kršćani i za počinitelje zla molimo Božje smilovanje i obraćenje. Ujedno želimo i molimo da se ubrza dan kada ćemo barem neke od tih žrtava, koji su pravi kršćanski mučenici, ubijeni iz mržnje na vjeru, vidjeti na svojim oltarima kao – od Crkve službeno proglašene – uzore ljubavi prema Bogu i bližnjemu, koji su za te ideale žrtvovali svoj vlastiti život.“
Župa Drvar

Misijska akcija MIVA BiH
2024-07-28
Iduća je nedjelje 17. kroz godinu, posljednja u mjesecu srpnju, kada ćemo i mi ovdje u katedrali obilježiti Dan molitvenog sjećanja na mučenike i žrtve za vjeru u Banjolučkoj biskupiji.
Te ćemo se nedjelje mi u katedrali uključiti u misijsku akciju MIVA BiH. Ona se organizira uz spomendan sv. Kristofora, zaštitnika vozača.
Uz redovitu milostinju prikupit ćemo priloge za pomoć u nabavci prijevoznih sredstava za misionare u svijetu. Nije bitno da dadnemo puno nego da se svatko i s malim darom uključi u pomaganje misija.

VII. Obiteljski dan u Bosni i Hercegovini
2024-07-28
VII. Obiteljski dan u Bosni i Hercegovini, kao i ranijih godina, bit će održan u posljednju nedjelju u mjesecu srpnju odnosno 28. srpnja 2024. u župi Svete Obitelji u Kupresu.
Svetu misu uoči Obiteljskog dana u župnoj crkvi Svete Obitelji u Kupresu u subotu, 27. srpnja 2024. u 19 sati predvodi predsjednik Biskupske konferencije BiH mons. Tomo Vukšić, nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH, kao i euharistijsko klanjanje nakon Svete mise.
Središnje Euharistijsko slavlje na Obiteljski dan u župnoj crkvi Svete Obitelji u Kupresu, u nedjelju 28. srpnja u 11 sati predvodit će potpredsjednik BK BiH mons. Petar Palić, biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski.
Program VII. Obiteljskog dana
Subota, 27. srpnja 2024.

18.15 sati – priprava za sakrament pomirenja i prigoda za svetu ispovijed
19:00 sati – Sveta misa uočnica: predvodi nadbiskup metropolit vrhbosanski i apostolski upravitelj Vojnog ordinarijata u BiH mons. Tomo Vukšić, predsjednik BK BiH. U okviru Misnog slavlja bit će blagoslovljen kip sv. Ivana Krstitelja koji je izradio i cijeli prostor oko njega osmislio akademski kipar Ilija Skočibušić. Liturgijsko pjevanje animirat će zbor župe Kupres.
20:00 sati – jednosatno klanjanje Presvetom oltarskom sakramentu: također predvodi nadbiskup Vukšić. Pjesme će animirati zbor mladi kupreške župe.

Nedjelja, 28. srpnja 2024.

10:00 sati – molitva krunice i prigoda za pristup sakramentu pomirenja.
11:00 sati – svečano Euharistijsko slavlje: predvodi potpredsjednik BK BiH mons. Petar Palić, biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski. U okviru Misnog slavlja bit će jedno krštenje. Liturgijsko pjevanje animirat će zbor župe sv. Ivana Krstitelja iz Lug-Brankovića.

KTA

Komemoracija za don Jurja Gospodnetića i ubijene Hrvate katolike Grahova
2024-07-28
Bos. Grahovo, 28. srpnja 2024.
U povodu 83. obljetnice stradanja župnika u Bosanskom Grahovu don Jurja Gospodnetića zajedno s preko 220 grahovskih Hrvata katolika, novi banjolučki biskup mons. Željko Majić predvodit će po prvi put svetu misu u župnoj crkvi sv. Ilije proroka u Bosanskom Grahovu, u nedjelju 28. srpnja 2024., s početkom u 12 sati. Molitveni skupovi u Bos. Grahovu za ubijenog župnika Gospodnetića o obljetnici njegova mučeništva održavaju se od 2014. g.
Don Juraj Gospodnetić je, po izbijanju četničkog ustanka u zapadnoj Bosni 27. srpnja 1941., odveden iz župne kuće i narednih dana zvjerski mučen i ubijen. Za grob mu se ni danas ne zna. Pretpostavlja se da je ubijen na području Jelina polja, na starom putu koji iz Grahova vodi prema Kninu. Sa župnikom don Jurjem tih je dana ubijeno nekoliko desetaka Hrvata a broj ubijenih do kraja rata narastao je preko 220 u grahovskim selima Obljaj, Korita, Luke, Ugarci, Crni Lug i u samom gradu.
Najstrašniji zločin četnici su počinili nad obitelji Barać, ubivši majku Anicu s njezinih devetoro malodobne djece.
Od prijeratnih oko 1000 vjernika župe Bos. Grahovo, kraj II. svjetskog rata dočekalo ih je na ognjištima samo nekoliko desetaka. Zemlja i imovina grahovskih Hrvata je uglavnom oteta i nacionalizirana te podijeljena novim vlasnicima.
U Bos. Grahovu danas djeluje Udruga za očuvanje kulturne i povijesne baštine “Don Juraj Gospodnetić” koja ujedno obilježava svoj dan na dan mučeništva nezaboravnog grahovskog župnika.
Župa Grahovo
